Kada skala pređe 40 na barometru od kolabiranja, vrtoglavice i nesvestice nisu pošteđene čak ni zdrave osobe, a sve zbog neadaptiranosti organizma na vrućinu. Zbog toga imamo nekoliko važnih saveta koji će vam pomoći da se izborite sa ovakvim vremenskim prilikama.
![Vrućina](/data/images/2024/06/16/15/357728_stockphotoseniormanwithtowelsufferingfromheatstrokeoutdoorslowangleview2018084783_ff.jpg?ver=1718543835)
- Najvažnije od svega je da slušate svoj organizam. Univerzalni savet je da se u najtoplijem delu dana, od 10 do 17 časova, ne izlazi ako se baš ne mora.
- Ishrana bi trebalo da bude mediteranska, s dosta ribe, čorbe od povrća, voća i sveže salate. Unos vode je obavezan, a preporuka je da zdrave odrasle osobe piju između osam i deset čaša dnevno, a bilo bi poželjno i da konzumiraju limunadu.
- Prelazak iz rashlađenih prostorija u toplu spoljašnjost najviše problema stvara osobama koje imaju koronarna i cerebrovaskularna oboljenja, ali i dijabetičarima, astmatičarima i onima s problematičnom cirkulacijom. Zato to treba raditi postepeno i ne praviti preveliku razliku između temperature unutra i spolja.
- Ljudi koji imaju ozbiljnih zdravstvenih problema trebalo bi da u periodu visokih temperatura ostanu kod kuće, odmaraju se i ne obavljaju teške fizičke poslove.
![piti vodu, pije vodu](/data/images/2024/06/16/15/357727_stockphotopeoplehelpingmaturewomanoncitystreetsufferingfromheatstroke2018612795_ff.jpg?ver=1718543806)
- Meteoropate su takođe na udaru, jer se kod njih javljaju nesanica, glavobolja i slabi koncentracija, zbog čega postaju razdražljivi, a to je slučaj i kod psihijatrijskih bolesnika. Zato je bolje da tada ostanu kod kuće.
- Pacijenti s hipertenzijom treba da uzimaju terapiju i često mere pritisak, jer usled visoke temperature vazduha može doći do širenja krvnih sudova na periferiji i pada arterijskog krvnog pritiska prirodnim putem. Ako takvim pacijentima pritisak padne, preporučuje se da kod sebe imaju neki slani kreker i ne spavaju ili hodaju dugo u najtoplijem delu dana. Faktor rizika kod njih predstavlja i gojaznost, pušenje, povišen šećer u krvi i vrednosti holesterola, pa ne bi trebalo da obavljaju težak fizički rad. Ovog saveta trebalo bi da se pridržavaju i astmatičari.